---
# System prepended metadata

title: Prijedlog

---

# Prijedlog

## Profilacija

Većina se mjesta[^1] sa stalnim programom uspiju profilirati na način da aspekti po kojima mjesto postane poznato/profilirano postanu i razlozi zašto ljudi tamo žele doći i realizirati svoje projekte.

Najčešće se profiliranje mjesta nasloni na listu/mrežu ljudi koji su tamo bili ili redovito dolaze pa teme kojima se ti ljudi bave postanu i teme po kojima je mjesto poznato.

Neka mjesta strateški ulažu u tehničku i drugu podršku kako bi ponudili nešto što ljudi koji dolaze trebaju, a ne mogu naći na drugim sličnim mjestima. Primjerice, u zadnjih dvadesetak godina različita mjesta bi ulagala u širokopojasni internet ili u servise, opremu, podršku i ljude sposobne snimiti, pohraniti i "streamati" događaje. S vremenom većina tih investicija postane nužnost i ne pridonosi distinktivnosti nego se uklopi u očekivanja o produkcijskom minimumum koje korisnici imaju u datom trenutku. Danas je malo infrastrukturnih tehnologija koje bi činile tu (distinktivnu) razliku.

Mreža ljudi s kredibilitetom, kontinuiranost programa posvećenog specičnoj temi/kontekstu, kao i bogato izdavaštvo koje slijedi organiziranim događajima su vidljivi pokazatelji koji će lako postati integralni dio prepoznatljivosti i distinktivnosti nekog mjesta.

Servisi i oprema, poput interneta i streamanja, smještajni kapaciteti i atraktivnost ambijenta, stvorit će dojam o profesionalnom nivou i udobnosti, no neće nužno pridonositi distinktivnosti mjesta. Često su ti aspekti utopljeni u stereotipe očekivanja pa će se bogato opremljeno mjesto u relativno bogatoj zemlji lako uklopiti u priču kako je to jednostavno standard za taj nivo ekonomskog razvoja.

## Memory of the World/Javna knjižnica (2011-danas)

U zadnjih dvadesetak godina mi[^2] smo bili uključeni na svim stranama realizacije programa i vođenja mjesta[^1]. Osnovali smo (2000) i vodimo Kulturni centar Mama u Zagrebu, boravili smo i istraživali na institucijama Jan van Eyck u Maastrichtu, MediaLab Prado u Madridu, Akademie Schloss Solitude u Stuttgartu, Center for Digital Cultures Leuphana Univerziteta u Lüneburgu, Centre for Postdigital Cultures Coventry Univerziteta, MuseumsQuartier Vienna, Mayday Rooms u Londonu i ovdje iznosimo prijedlog našeg uključivanja i programiranja Palače Moise za koji mislimo da može doprinijeti profiliranju Palače Moise kao mjesta izvrsnosti i distinktivne stručnosti.

Naše[^3] desetogodišnje iskustvo i rad na projektu biblioteke u sjeni Memory of the World/Javna knjižnica[^motw] i projektu razvoja silabusa Piratske skrbi[^pcare] bili bi osnova stručnosti i razvoja distinktivnih kapaciteta Palače Moise.

Memory of the World je jedna od najposjećenijih (online) biblioteka u sjeni koja u ovom času u svom katalogu ima 160000 knjiga. Dvadesetak amatera bibliotekara "ručno" je izabralo svaku knjigu iz kataloga i za nju kreiralo indeksnu karticu s metapodacima. Neki broj kolekcija, u najvećoj mjeri one koje se bave ostavštinom jugoslavenske humanistike, rezultat su vlastitog razvoja integriranog tijeka rada procesa izrade digitalnih biblioteka koji uključuje razvoj vlastitog softvera, skenera za knjige, dokumentacije i organizacije rada na digitalizaciji i katalogizaciji knjiga. Oko dvije tisuće naslova u nekoliko kolekcija dokumentiraju opus Praxisovaca, značajan dio brojeva *Marksizma u svetu*, cjelokupno jugoslavensko izdanje *Dela* Marksa i Engelsa, značajan dio feminističke produkcije iz razdoblja socijalističke Jugoslavije, te stotine knjiga koje su nam došle u posjed, a činile su nam se relevantnima za uložiti napor u njihovu digitalizaciju i katalogiziranje.

Naš rad razlikuje se od uobičajenih institucionalnih projekata digitalizacije u tome što je kod nas vrijeme u kojoj neki (tiskani) materijal postane dostupan online vrlo kratko. Ponekad svega nekoliko dana. Ono što se nama čini još značajnijim je "aktivacija" kolekcija čija realizacija je često planirana i prije nego smo krenuli u realizaciju. Primjerice, za već spomenuti arhiv Praxisa i Korčulanske ljetne škole organizirali smo konferenciju, a povodom dvadesetogodišnjice vojne akcije Oluje organizirali smo konceptualnu izložbu *Otpisane* na kojoj smo u Galeriji Nova u Zagrebu pozvali ljude da donesu svoje primjerke knjiga s popisa iz studije "Knjigocid – uništavanje knjiga u Hrvatskoj devedesetih" (Profil & SNV, 2012) Ante Lešaje, a koje smo onda skenirali, katalogizirali i učinili dostupnim na Memory of the World. U devedesetima su se mnoge javne knjižnice u Hrvatskoj (nasilno) rješavale svih knjiga koje su na bilo koji način bile "nepoćudne", jer su bile na srpskom jeziku, ćirilici, srpskih autora, antifašističke, socijalističke, marksističke...

Hibridna forma rada na digitalizaciji, katalogizaciji i objavljivanju knjiga, kao i pregledu/izlaganju ostalih biblioteka u sjeni, a u sklopu konceptualnog kulturnog, umjetničkog ili akademskog događaja u prestižnim galerijama i institucijama postali su na neki način vrlo prepoznatljiv obrazac našeg rada. Osim mnoštva poziva i realizacija projekata u kulturnom i umjetničkom miljeu, u akademskom kontekstu ta prepoznatljivost nam je osigurala i poziv za doktorske studije (na temu biblioteka u sjeni) na Leuphana Univerzitetu, a prije nekoliko godina i istraživačku poziciju (Marcell) i doktorski studij (Tomislav) u Centru za post-digitalne kulture Coventry Univerziteta.

## Pirate care (syllabus), Sandpoints (platforma eksperimentalnog izdavaštva)

Silabus *Piratske skrbi* nam je poslužio za razvoj metodologije kolektivnog pisanja s vizijom i planom kasnijeg zajedničkog učenja gdje je biblioteka referenci osnova povrh koje se artikulira sadržaj i proširuje kontekst korpusa znanja obuhvaćenog bibliotekom. Koristeći Piratsku skrb kao prototip, u dvije godine trajanja realizacije projekta razvili smo softversku platformu eksperimentalnog izdavaštva Sandpoints. Piratska skrb je prepoznata kao jako uspješan projekt, pa je tako i Sandpoints, samo kroz inicijalni interes ljudi za "ono što je koristila Piratska skrb", uspio doprijeti do relativno velikog broja zainteresiranih koji su realizirali svoje projekte ili su ih pokrenuli u Sandpointsu.

Sandpoints je sedmom broju znanstvenog časopisa *Dotawo* -  časopisu nubijskih studija poslužio za kompletan razvoj, a onda i objavu i službenu distribuciju uobičajenim kanalima Amazon.com-a (_print-on-demand_)[^amazon] i eScholarship-a[^escholar]. Vrijedi napomenuti da je cijeli broj dostupan online kao web site, da je PDF za distribuciju automatski pripremljen na Sandpointsu, da je Sandpoints pokrio sve potrebe lingvističkog kritičkog aparatusa, kao i integraciju sa bibliotekom referenci, a i sasvim je moguće da je ovo prvi broj nekog znanstvenog časopisa za koji je pripremljena pretraživa biblioteka **svih** referenci koje se pojavljuju u člancima. Sve reference su dostupne u PDF formatu. U slučaju u kojem je zainteresiranoj publici, zbog bilo kakvog razloga, nedostupan Internet, Sandpoints omogućava jednostavno kopiranje **jednog** direktorija na USB stick u kojem je sav sadržaj broja zajedno sa svim referencama u biblioteci moguće pregledavati u mrežnom pregledniku (Firefox, Google Chrome, Edge, Safari...) bez potrebe za instaliranjem bilo kakvog dodatnog softvera.

Za Kurikulum *Machine listening*[^mlisten] umjetničko-istraživačke organizacije Liquid architecture iz Australije razvijena je i podrška za povezivanje teksta i audio datoteka. Kurikulum Machine Listening imao je vrlo uspješnu realizaciju na Unsound festivalu u Krakowu, a kasnije i u Free Jazz programu Nanyang Technological Univerziteta.

Sandpoints su kao svoju produkcijsku i izdavačku platformu izabrali i European Forum for Advanced Practices kroz koju će Global Emergent Media Lab Concordia Univerziteta, Critical Media Lab Umjetničke akademije i dizajna u Baselu, Univerziteta na Malti i Afričke medijske asocijacije na Malti, proizvesti silabus *Media, Migration & Governance: Advanced Practices* u pripremi i realizaciji Ljetne škole 2021[^malta].

## Susret tradicionalnih institucija sa taktičkim potencijalom digitalnih mreža

Naš rad u dobroj mjeri podsjeća kako su digitalne mreže promijenile arhiviranje kao društvenu praksu i kulturnu tehniku. Primjerice, zajednice prikupljaju i dijele efemerne tragove kolektivnog sjećanja, pokreti za društvenu pravdu digitaliziraju i čine dostupnima svoje krhke arhive, arhive se performativno koriste u umjetničkim praksama. Arhivanje je tako pobjeglo iz okvira arhivskih institucija i pretvorilo se u široko demokratiziranu, distribuiranu i kolektivnu praksu. A institucije sjećanja — muzeji, arhivi, galerije i kazališta — počele su prepoznavati u praksama neinstitucionalnog arhiviranja medijske, umjetničke i društvene intervencije u njihove vlastite kolekcije, politike prikupljanja građe, pristranosti i diskriminacije u kolekcijama, kao i u širu politiku kolektivnog sjećanja.

Čini se da su transformacije o kojima smo upravo pisali postale vidljive i aktualne i institucijama memorije i muzealizacije pa je ovo prvi raspis Kreativne Evrope u kojima smo ušli u dva velika suradnička projekta gdje će naša metodologija, infrastruktura i znanje biti osnova razvoja projekata.

Mi mislimo da je danas tema arhiviranja kao društvene prakse i kulturne tehnike prepoznata unutar samog polja, ali i da je fenomen prepoznat kao relevantan u drugim poljima koja će se sve više, sa različitih distanci, baviti tom temom i fenomenom. Mi mislimo i da je metodologija koju smo razvili oko digitalizacije, izgradnje kolekcija i aktivacije međunarodno distinktivna te je arhivske institucije sve više prepoznaju. Takav je naš dojam nakon par mjeseci priprema aplikacija Kreativne Evrope, ali i interes koji smo izazvali Piratskom skrbi i time kako smo projekt izveli. 

## Taktička digitalizacija i eksperimentalno izdavaštvo kao distinktivni aspekti

Na samom početku opisali smo naše viđenje mogućnosti profilacije nekog mjesta. Mi mislimo da bi Palača Moise trebala razviti više od jednog distinktivnog aspekta, ali također mislimo i da specifični aspekt u čijem razvoju bi htjeli sudjelovati rezonira sa nizom točaka kako uspješno profilirati mjesto.

Spomenuli smo kako je danas relativno teško naći distinktivnu infrastrukturnu tehnologiju. Mi mislimo da bi opremanje Palače Moise za digitalizaciju knjiga i drugih dokumenata moglo biti takav jedan distinktivni moment. Zajedno sa inovatorom iz Beograda, Vojom Antonićem, tvorcem prvog 8-bitnog računala u Jugoslaviji, mi smo razvili skener za knjige koji je u realizaciji koštao 1500 EUR. Institucije najčešće kupuju profesionalne skenere za knjige koji koštaju desetke tisuća eura. Mi smo napravili 9 skenera za knjige u Ljubljani, Beogradu, Stuttgartu, Barceloni, Lüneburgu, Ramallahi, Londonu, Grazu i Zagrebu. U međuvremenu je industrija, uglavnom iz Kine, ponudila niz skenera za knjige ispod 1000EUR-a. Naši prvi eksperimenti sa novim, jeftinim, industrijskim skenerima su vrlo obećavajući. No, ključni uvid za nas je da je puno teže naći ljude i organizirati rad nego osigurati sredstva za opremu. Na našem skeneru u Kulturnom centru Mama skenirano je oko 2000 knjiga i to prelazi zbroj svih ostalih skenera koje smo u sklopu projekata postavili u gradovima koje smo naveli.

Naše iskustvo je i da institucije rado "outsourcaju" digitalizaciju i za rezultat očekuju repozitorije digitalnih dokumenata s kojima, ako se digitalizacija realizira,  najčešće ne znaju kako dalje. Naš pristup je bitno drugačiji. On uključuje jasan plan artikulacije što učiniti *nakon* što je građa digitalizirana. Tijek rada procesa izrade digitalnih biblioteka za Memory of the World omogućavao nam je brzo objavljivanje funkcionalnih kolekcija online, a sa Sandpoints platformom uspjeli smo integrirati online i tiskano izdavaštvo sa eksperimentima u distribuciji samodostatnih kolekcija na bilo kojem mediju pohrane (npr. USB stick).

Sandpoints kreira web site i PDF publikacije iz izvornih dokumenata u jednostavnom tekstualnom formatu (Markdown sintakse), a izvorne dokumente čuva i upravlja njihovim verzijama na Git[^git] platformi. Ovaj izbor tehnologija omogućava razvoj distribuiranih arhiva izvornih dokumenata kao i njihovih rezultata u formatu web stranica i PDF publikacija, a za koje je lako osigurati dugotrajno čuvanje (en. preservation). 

Mogućim korisnicima takvog jednog servisa možemo obećati da će sve vlastite rezultate digitalizacije i kontekstualizacije moći dobiti u samodostatnom formatu kojeg mogu čuvati na bilo kojem mediju pohrane (lokalno ili na *cloud-u*). Jednako tako sve kolekcije koje su već realizirane našim pristupom možemo ponuditi zainteresiranim istraživačima u istom obliku[^anegdota].

Ovakav pristup najlakše je promovirati demonstracijom. Mi mislimo da bi neki broj relevantnih kolekcija pomogao takvim demonstracijama. Kako je Palača Moise fizičko mjesto tako bi već za već postojeće digitalne kolekcije, kao na primjer već spomenute
Praxis, Marksizam u svetu i opus Marxa & Engelsa, bilo odlično kada bi ih onda kompletirali i u tiskanom obliku.

Za kolekcije koje već postoje u Palači Moise, na primjer ostavština Branka Horvata, bilo bi dobro organizirati digitalizaciju, kao i kontekstualizaciju i aktivaciju kroz javne programe.

Ako postoji interes mi smo voljni i spremni pokrenuti raspravu o mogućim istraživačkim projektima "u potrazi za novim kolekcijama" (npr. lokalni kontekst Palače Moise).

Mi možemo zamisliti, u nekoj ne tako dalekoj budućnosti, da Palača Moise brine o tiskanim i digitalnim kolekcijama, koje služe i kao odlična demonstracija servisa, edukacije i programa te da u toj, ne tako dalekoj budućnosti, dolaze istraživači sa vlastitim materijalima i, uz našu pomoć i podršku, razvijaju projekte u kojima digitaliziraju, kontekstualiziraju i objavljuju publikacije.

U nekim drugim terminima pozvani su istraživači i autori da u javnim programima, koristeći već postojeće kolekcije, pišu i objavljuju naslanjajući se na tako dostupne bibliotečne resurse.

Nadamo se da ovaj dokument daje dobar pregled kako bi naša suradnja mogla izgledati.
Vaši Marcell, Tomi i Valeria


[^1]: "Mjesto" se u daljnjem tekstu odnosi na instituciju koja ugošćava, organizira, proizvodi, realizira, servisira i čuva sjećanje na vlastite kulturne/umjetničke/akademske programe.
[^2]: Tomislav Medak, Valeria Graziano, Marcell Mars
[^3]: Tomislav Medak, Marcell Mars
[^pcare]: https://syllabus.pirate.care
[^motw]: https://www.memoryoftheworld.org
[^amazon]: https://www.amazon.com/dp/1953035396
[^escholar]: https://escholarship.org/uc/dotawo
[^mlisten]: https://machinelistening.exposed/
[^malta]: 2020: https://summerschool2020.art
[^git]: Git je distribuirani sustav za upravljanje izvornim kôdom nastao iz potrebe upravljanja najvećim suradničkim projektom softvera otvorenog kôda - Linuxom. Komercijalni servis GitHub, baziran na Git-u, sadrži preko 200 milijuna softverskih projekata.
[^anegdota]: Petar B. je tako pri našem prvom susretu dobio opus Praxisovaca na USB sticku.