---
# System prepended metadata

title: Mistä persoonallisuuspsykologiassa ja Kukaolet.fi -testissä on kysymys?

---

# Mistä persoonallisuuspsykologiassa ja Kukaolet.fi -testissä on kysymys?

#### 20.6.2022 [kukaolet.fi](/)

## Johdanto

Ihmiset ovat vuosituhansien ajan yrittäneet ymmärtää ja ennakoida toistensa toimintaa, ajattelua ja tunne-elämää. Jopa kymmeniä tuhansia vuosia vanhoihin suullisiin perinteisiin on tallentunut oivalluksia meille ihmisille tyypillisistä kaavoista. Millainen on hyvä hallitsija? Entä äiti? Entä sankari? Entä huono tai paha? Onko olemassa kaavoja, jotka tunnistamalla voisi aavistaa, miten joku tulee käyttäytymään tietyssä tilanteessa? Minkälainen persoona (latinan sanasta persona: naamio, hahmo) kullakin ihmisellä on ja mitä sen perusteella voi kustakin ihmisestä tietää? Voiko persoonallisuus olla epätasapainossa tai jopa sairas - ja jos voi, niin miten sen voi parantaa?

Näitä kysymyksiä pohtiessa ihmiset ovat hakeneet vastauksia monista paikoista. Nykyään pitkälti huuhaana pidettyä astrologiaa voi tarkastella tästä näkökulmasta: tähtitaivaan muuttumattomat kuviot ovat antaneet mahdollisuuden heijastella oivalluksia ja arvauksia ihmisluonnosta taivaankannen kirjoon. 

Astrologian ohella antiikin filosofia, alkeellinen tieteellinen ajattelu ja älyllinen kiinnostus luonnonilmiöihin alkoivat luoda perustaa modernille persoonallisuustutkimukselle. Ihmisten käyttäytymistä ohjaavat kaavat alkoivat hahmottua: yksi henkilö tunnistettiin iloluontoiseksi sangviinikoksi, toinen tuliseksi koleerikoksi, kolmas flegmaattiseksi viilipytyksi ja neljäs melankolisen masentuneeksi. 

Astrologien, kirjanoppineiden ja taitavien ihmistuntijoiden käsitykset määrittivät ihmiskäsityksiämme vuosituhansia. Viimein 1800- ja 1900 -lukujen taitteessa alkoi ilmassa velloa uusia muutoksia ja moderni persoonallisuustutkimus sai varsinaisen alkunsa.

## Tiedettä ja testejä

Persoonallisuuspsykologia on, kuten nimestä voi arvata, osa psykologiaa. Sen modernit tieteelliset juuret ovat peräisin psykologian klassikoilta, kuten Withelm Wundilta, Sigmund Freudilta ja Carl Jungilta. Esimerkiksi nykypäivän käytetyin persoonallisuustesti MBTI - joka tunnetaan myös nimellä Myers-Briggsin -testi - pohjaa pitkälti Carl Jungin ajatteluun.

1900-luvun edetessä tyytymättömyys yksittäisten ajattelijoiden ja psykologien päätelmiin alkoi näkyä. Erilaisiin tilastollisiin menetelmiin ja kasvavaan biologiseen ymmärrykseen pohjautuvia persoonallisuusteorioita syntyi vauhdilla. Samaan aikaan myös työelämän kiinnostus henkilöstön kategorisointiin kasvoi valtavasti.

Nykypäivänä persoonallisuusteorioita ja -testejä on lukusia ja niiden taustat vaihtelevat paljon. Yksi testi saattaa perustua yhden psykologisen ajattelijan kirjoituksiin, toinen käyttäytymispsykologiseen tutkimukseen ja kolmas biologisiin seikkoihin.

Tyyppiteoriat ovat sellaisia, joissa ihmisten persoonallisuuden ajatellaan muodostuvan erilaisten tyyppien pohjalta. Edellä mainittu MBTI-testi perustuu tällaiseen tyypittelyyn ja sen pohjalta ihmiset jaotellaan yhteensä kuutentoista erilaiseen tyyppiin. 

Psykoanalyyttiset teoriat perustuvat vuorostaan psykoanalyyttisten ajattelijoiden näkemyksiin siitä, miten erilaisten ihmisten psyyket toimivat. Näiden teorioiden taustalla on yleensä suuri määrä kliinistä terapiatyötä ja niitä voi pitää ikään kuin viisaiden ammattilaisten tiivistettyinä kuvauksina ihmismielen toiminnan laeista. 

Käyttäytymispsykologiaan perustuvat persoonallisuusnäkemykset ammentavat paljon ihmisten ja eläinten käyttätymisen tutkimisesta. Toisin kuin terapiatyöhön pohjautuvat psykoanalyyttiset teoriat, käyttätymispsykologiset teoriat lähestyvät persoonaa puhtaan käyttäytymisen kautta. Näin ollen ihmisen persoonaa pyritään ymmärtämään ennemmin ärsykkeiden, reaktioiden ja niihin liittyvän oppimisen kautta.

Sosiaalis-kognitiiviset teoriat ottavat lähtökohdakseen ihmisen kognitiiviset prosessit, kuten muistin ja ajattelun. Nämä teoriat pureutuvat siihen, miten ihmisten odotukset, tavat hahmottaa maailma, muut ihmiset tai oma itse vaikuttavat käyttäytymiseen.

Humanistisia persoonallisuusteorioita voi pitää kenties kaikkein filosofisimpina näkemyksinä persoonallisuudesta. Vapaan tahdon, henkilökohtaisen kokemuksen ja eksistentiaalisten näkökulmien rikkaus tulee esiin humanistisissa teorioissa. Abraham Maslow’n kuuluisa tarvehierarkia on esimerkki humanistisesta psykologiasta ja sille tyypillisestä pyrkimyksestä nähdä ihminen ainutlaatuisena ja kokonaisvaltaisena olentona.

Biopsykologiset teoriat yrittävät ymmärtää persoonallisuutta biologisten prosessien kautta. Geenien, aivovaurioiden ja hormonitoiminnan tutkiminen nähdään näissä teorioissa porttina ihmismielen syvyyksiin. Ihmisen geneettistä perimää ei näissä teorioissa kuitenkaan nähdä riittävänä selittävänä tekijänä, vaan myös kasvatuksen ja ympäristön rooli tunnustetaan merkittäväksi.

Viettiteoriat hahmottavat ihmisen mielentoiminnan siten, että ihmisillä on perustavanlaatuisia viettejä, jotka ovat kehittyneet evoluution saatossa. Esimerkiksi kipu, pelko tai seksuaalivietti ovat perustason viettejä, jotka saavat ihmisen käyttäytymään tietyllä tavalla. Nämä perusvietit täytyy kuitenkin kanavoida erilaisissa sosiaalisissa tilanteissa erilaisin tavoin ja näin syntyy uusia oppimisen kautta syntyneitä taipumuksia, jotka määrittävät ihmisen persoonaa.

Piirreteoriat taas perustuvat näkemykseen siitä, että on olemassa ihmisille yhteisiä piirteitä, jotka määrittävät heidän käyttäytymistään, ajatteluaan ja tunne-elämäänsä. Piirteet ovat läpi ihmisen elämän kestäviä taipumuksia käyttäytyä, ajatella tai tuntea tietyllä tavalla tietyissä tilanteissa. Piirteet eivät siis ole kuvauksia yksittäisestä tunnetilasta tai mielenliikkeestä, vaan pitkäaikaisesta tavasta olla ja toimia maailmassa. Esimerkiksi ekstroversio on piirre, joka kuvaa henkilön innokkuutta ja määrätietoisuutta. Jos henkilö on voimakkaasti ekstrovertti, hän on luultavasti muita useammin innostuvainen tai määrätietoinen, mutta se ei tarkoita, että hän olisi sitä aina, tai että hän ei voisi tuntea masennusta tai lannistuneisuutta.

Eri teorioiden pohjalta on kehitetty erilaisia persoonallisuustestejä. Jotkin testit perustuvat ajatukseen siitä, että omaa persoonallisuutta on vaikea arvioida itse ja tällaiset testit pyrkivät raottamaan persoonallisuuden rakenteita esimerkiksi kuvien (Rorschachin musteläikkätesti ja TAT-testi) avulla. Toiset testit taas ovat optimistempia ihmisten itsearviointitaitojen suhteen. Suurin osa saatavilla olevista persoonallisuustesteistä ovat tällaisia: testin tekijä vastaa oman arviointikykynsä pohjalta erilaisiin kysymyksiin siitä, minkälainen hän kokee olevansa ja sen perusteella henkilön persoonallisuuden rakenteet hahmottuvat.

Kukaolet.fi -testi perustuu Big 5 -nimiseen piirreteoriaan ja itse testi on itsearviointitesti. Seuraavaksi kerromme, mistä Big 5 -teoriassa on kyse ja miksi se on valikoitunut testimme taustalla olevaksi teoriaksi.

## Viisikko seikkailee - Big 5:n historia

Big 5:n lähti alunperin liikkeelle siitä ajatuksesta, että arkinen kielenkäyttömme voisi sisältää avaimen persoonallisuuksien tunnistamiseen. Tutkimalla sitä, miten erilaiset väittämät ja adjektiivit kuvailevat eri ihmisiä, tieteilijät huomasivat, että viisi erilaista kategoriaa erottuvat toisistaan. 

Esimerkiksi jos joku ihminen kertoo olevansa luottavainen, hänen voidaan ennustaa olevan myös avulias ja hellämielinen. Tai jos joku kertoo olevansa kiinnostunut runoista, hänen voidaan ennustaa olevan kiinnostunut myös tarinoista, itsetutkiskelusta tai uusista kokemuksista.

Toki kyseessä eivät ole täydelliset sataprosenttiset varmuudet, mutta tämän kielellisen menetelmän avulla päästiin käsiksi persoonallisuuspiirteitä koskeviin todennäköisyyksiin, jotka auttavat hahmottamaan itse kunkin persoonallisuutta.

Vuosikymmenien mittaan Big 5 -teoria kehittyi ja tarkentui. Tähän päivään mennessä siihen pohjautuvia testejä on saatavilla lukuisia. Toiset testit ovat erittäin lyhyitä ja yleisluontoisia, toiset taas valtavan pitkiä ja tarkkoja. Lyhyt testi voi antaa osviittaa siitä, mitkä ovat persoonallisuutesi viiden pääpiirteen ääriviivat, kun taas satoja ja satoja kysymyksiä sisältävä kysymys porautuu jopa kolmenkymmenen eri ominaisuuden kautta persoonallisuutesi yksityiskohtiin.

## Humanistista "hömppää" ja kovia luonnontieteitä - Big 5:n tieteellisyys

Persoonallisuustestien maailmassa on kiistelty paljon siitä, ovatko persoonallisuustestit lainkaan uskottavia. Kovimmat kriitikot ovat voineet sivuuttaa ne nuivalla olankohautuksella ja todeta, että niin kauan kuin niillä ei ole vahvaa luonnontieteellistä pohjaa, ne ovat vain tieteen kaapuun käärittyä horoskooppi-höttöä.

Näin saattaakin olla monien yksittäisten psykologian klassikoiden ajatuksiin pohjautuvien testien kohdalla - vaikka niitä käytetäänkin yhä laajalti.

Big 5:n kohdalla tilanne on kuitenkin toinen. Viime vuosikymmenien aikana kielellisen ja humanistisen korkealentoisemman teoretisoinnin rinnalle on alkanut kohota vankkaa luonnontieteellistä todistusaineistoa.

Kenties paras esimerkki tästä on aivotutkija Jaak Pankseppin työ tunteita koskevan affektiivisen neurotieteen parissa. Panksepp on pystynyt tunnistamaan joukon kaikille ihmisille ja jopa nisäkkäille yhteisiä perustunteita. Nämä perustunteet, tavat kokea ja toimia maailmassa, ovat sitä aivojen rakenteiden ja toiminnan kovaa perustaa, josta myös Big 5 nousee esiin.

Esimerkiksi alkukantainen leikkiä ja sosiaalista toimintaamme voimakkaasti määrittävä PLAY-järjestelmämme näyttää olevan vankasti yhteydessä Big 5:ssa esiintyvään ekstroversion piirteeseen.

Näin suhteellisen abstrakteista lähtökohdista liikkeelle lähtenyt Big 5 on toistaiseksi ainoana persoonallisuusteoriana alkanut saada tukea persoonallisuustutkimuksen ulkopuolelta, aivorakenteiden ja hormonitoiminnan vastaansanomattomasta maailmasta.


## Kolikkojen kääntöpuolet ja kaksiteräiset miekat - Big 5:n taustafilosofiaa

Persoonallisuustestejä on monesti vaivannut se ongelma, että niissä ihmisen persoonallisuus nähdään kovin yksiulotteisesti. Yhtäältä persoonallisuus on voitu nähdä Duplo-palikkamaisena yhdistelmänä muutamaa piirrettä ja toisaalta taas teoriat ovat voineet jakaa ihmiset ennalta tiettyihin kategorioihin. Esimerkiksi suosittu MBTI sisältää kuusitoista kategoriaa, ja siinä sinä sitten olet, jumissa muiden samanlaisten ihmisten kanssa. 

Lisäksi monet testien raportit saavat tulokset kuulostamaan turhan auvoisilta: kaikilla on omat vahvuutensa, selvitä omasi, ole paras versio itsestäsi. Mutta minne jäivät ihmisyyden huonommat puolet?

Big 5 vastaa näihin molempiin kysymyksiin hienovaraisemmin. Käytetään esimerkkinä ekstroversion piirrettä, joka kuvaa sitä, kuinka määrätietoinen ja innostuvainen olet. Toisin kuin valtaosa muista testeistä, Big 5 vertaa sinua muihin ihmisiin. Näin ollen ekstroversion tuloksesi perustuu siihen, minkälainen olet verrattuna muihin, ei siihen, miten teoria tai testi sinut määrittää joidenkin omien kriteeriensä perusteella. Tämä on valtava etu, koska jos testi ei perustuisi muihin ihmisiin vertaamiseen, saattaisit testin perusteella olla “suhteellisen ekstrovertti”, mutta jos kaikki muut maailman ihmiset olisivatkin “erittäin ekstroverttejä”, niin olisit muihin verrattuna tosiasiassa introvertti. Silloin olisi aika hämmentävää sanoa olevansa ekstrovertti, vaikka kaikki muut kokisivat sinut introverttinä.

Lisäksi Big 5 antaa poikkeuksellisen yksilölliset testitulokset. Vaikka siinä onkin peruskategorioita viisi, saat kustakin kategoriasta pisteet väliltä 0-100. Nämä pisteet perustuvat siihen, miten vastauksesi vertautuu muiden vastanneiden tuloksiin. On aika paljon hyödyllisempää tietää, että on 86:ksi ekstrovertein ihminen sadasta ihmisestä, kuin tietää, että on vain “ulospäin suuntautunut tyyppi”. Tämän tarkkuuden myötä testin yksilöllisyys kasvaa valtavasti: koska voit saada kustakin eri piirteestä erilaisen tuloksen, on miljoonia eri persoonallisuuden yhdistelmiä, joista testi rakentaa tuloksesi. Se on aika monta enemmän kuin vaikkapa DISC-testin neljä tai MBTI:n kuusitoista vaihtoehtoa.

Big 5 ottaa myös vakavissaan sen, että persoonallisuuspiirteet eivät ole joko hyviä tai huonoja, vaan niissä on omat vahvuutensa ja heikkoutensa. Big 5 siis ei ole ikään kuin perusteetta selkään taputteleva jees-mies, joka kannustaa sinua riippumatta siitä, minkälainen olet. Esimerkiksi jos saat Big 5 -piirteestä nimeltä sovinnollisuus korkeat pisteet, saattaisi liian positiivinen testiraportti kertoa, kuinka olet ymmärtäväinen, altruistinen, avulias ja kohtelias. Mutta entäpä asioiden kääntöpuoli? Joissain tilanteissa saatatkin olla liian avulias tai kohtelias. Ei ole lainkaan poikkeuksellista, että erittäin sovinnolliset ihmiset jäävät vähemmän sovinnollisten jalkoihin. Jos on sovinnollinen ja tulee usein jyrätyksi, voi tämän tiedostamalla alkaa harjoitella olemaan tarkempi oman apunsa jakamisesta tai ylitsevuotavasta kohteliaisuudesta.

## Big 5 ja tulevaisuuden suunnat

Persoonallisuustutkimus kehittyy hurjaa vauhtia. Luonnontieteellisen tutkimuksen lisäksi Big 5 -teoria on saanut muiden tieteenalojen huomion. Esimerkiksi kognitiotieteessä, jossa yritetään ymmärtää ihmisen mieltä niin aivojen, informaation prosessoinin, psykologian, kielen kuin kulttuurintutkimuksenkin näkökulmasta, Big 5 on nousemassa vahvaan asemaan. 

Vanhat filosofiset kysymykset elämän luonteesta, kehon ja mielen vuorovaikutuksesta sekä tietoisuudesta ovat yhä polttavia ja niihin haetaan vastauksia kuumeisesti. Miten elämä oikein toimii? Miten ihmeessä me elävät olennot oikein organisoimme itsemme sisäisesti? Entä ulkoisesti, toisten kanssa vuorovaikutuksessa? Miten kehomme on yhteydessä mieleemme ja siten persoonallisuuteemme? Voimmeko me itse tietoisesti vaikuttaa persoonallisuuteemme vai olemmeko sen vankeja? Millä tavalla persoonallisuutemme on yhteydessä mielenterveyteen, menestykseen nyky-yhteiskunnassa ja mistä eri persoonallisuuksin varustetut ihmiset voivat löytää itselleen parhaimman paikan?

Tällä hetkellä näyttää siltä, että Big 5 saattaa olla se persoonallisuusteoria, joka tulee antamaan kestävimmän panoksen näihin kysymyksiin, muita tieteenaloja tukien.

## Kuka siis olet? - Kukaolet.fi -testi

Miltä siis Kukaolet.fi -testi näyttää kaiken tämän valossa?

Ensiksi, Kukaolet.fi -testi perustuu Big 5 -teoriaan. Mutta, se ei vielä kerro koko tarinaa, koska Big 5 -testituloksia on monia erilaisia. Me päädyimme omasta mielestämme parhaimpaan kompromissiin käytettävyyden ja tarkkuuden välillä. Kuten edellä mainittiin, jotkin Big 5 -testit antavat tuloksen vain viidestä peruspiirteestä, kun taas toiset menevät hyvin pitkälle peruspiirteiden osasiin, aina kolmeenkymmeneen asti. Meistä viisi on liian vähän, mutta kolmekymmentä on aivan liikaa. 

Sen takia valitsimme testimme pohjaksi DeYoungin, Quiltyn, ja Petersonin kehittämän "10 Big-Five Aspects” -mallin. Kun teet Kukaolet.fi -testin, saat tarkat lukemat sekä viidestä peruspiirteestä ja jokaisen piirteen kahdesta eri aspektista. Piirteet kertovat jo paljon siitä, kuka olet, mutta aspektien avulla voit saada lisää selville siitä, mitä persoonallisuuteesi voi kertoa esimerkiksi poliittisesta suuntautumisestasi, taipumuksestasi masennukseen tai luovuudestasi.

Toiseksi, tuloksiasi verrataan laajaan, kymmeniä tuhansia vastauksia sisältävään aineistoon. Koska olemme Suomessa ja uskomme suurimman osan vastaajista vuorovaikuttavan eniten suomalaisten, mutta myös länsimaisten ihmisten kanssa, tuloksiasi verrataan pohjoismaisiin, eurooppalaisiin ja pohjois-amerikkalaisiin vastauksiin. 

Tieteellisen perustansa ja kattavan vertailuaineiston lisäksi olemme panostaneet testin raporttiin. Monesti testiraportit ovat epäaidon positiivisia tai ikävystyttävän hankalia lukea. Kukaolet.fi -testin raportti ei ole kumpaakaan näistä. Se kertoo sekä sen, missä persoonallisuutesi on vahvimmillaan, että sen, mitkä ovat heikot kohtasi. Ajattelimme, että tämä olisi kiinnostavaa kaikille heille, jotka ovat kiinnostuneet pohtimaan, missä he voisivat kehittyä ihmisinä, pelkän tulosten ihailun sijaan. Raportista on myös riisuttu pois turha tieteellinen termistö ja sitä on höystetty arkielämän esimerkeillä. Testitulokset eivät siis jää pelkäksi älylliseksi viihteeksi, vaan niiden kautta voi alkaa ymmärtää omia ihmissuhteita tai työelämää välittömästi.

## Lopuksi

Meistä on hienoa, mikäli päätät tehdä Kukaolet.fi -testin, sillä me uskomme sen olevan loistava työkalu itsetutkiskeluun ja ihmisenä kehittymiseen. Mutta testiä tärkeämpänä pidämme sitä, että ihmiset ottavat rohkeita askeleita itsetuntemuksen polulla, olivatpa välineet siihen mitä hyvänsä.

Meistä onkin hyvä muistaa, että paraskaan testi ei ole avuksi, jos se ei herätä ajatuksia ja inspiroi pohdiskelemaan. Vaikka horoskoopit eivät täytäkään tieteellisiä kriteereitä, niin jos niistä saa intoa ja oivalluksia ja niiden pariin palaa kerta toisensa jälkeen, on se parempi kuin tieteellisesti tarkin testi, jonka tuloksia vilkaisee vain pari minuuttia.

Niin kuin Platon sanoi aikanaan:
Tunne itsesi.


### Lisää aiheesta muualla:

Tästä löydät lisälukemista, jos kiinnostus persoonallisuusteorioita ja testejä kohtaan heräsi.


1.  Persoonallisuuden alkulähteillä: https://en.wikipedia.org/wiki/Four_temperaments
2.  Persoonallisuuspsykologiasta yleisesti: https://en.wikipedia.org/wiki/Personality_psychology
3.  Persoonallisuusteorioiden historiaa: https://www.amhsjournal.org/article.asp?issn=2321-4848;year=2018;volume=6;issue=1;spage=180;epage=186;aulast=Kavirayani
4.  Persoonallisuustestit työelämässä: https://www.indeed.com/career-advice/career-development/types-of-personality-test
5.  Persoonallisuustestien tieteellisestä tarkkuudesta: https://www.scientificamerican.com/article/how-accurate-are-personality-tests/
6.  Big 5 -teorian ja viiden suuren persoonallisuusfaktorin “kotisivu": https://www.ipip.ori.org/
7.  Big 5 ja enaktivistinen teoria: https://www.researchgate.net/publication/354192297_Enactivist_Big_Five_Theory
8.  Affektiivisesta neurotieteestä ja Big 5 -teoriasta: https://www.frontiersin.org/articles/10.3389/fpsyg.2017.00464/full
9.  DeYoung, Quilty, Peterson - artikkeli Big 5 -piirteistä ja niiden kymmenestä aspektista: https://www.jordanbpeterson.com/docs/230/2014/15DeYoung.pdf


Daniel Nettlen kirja “Personality: What makes you the way you are” on lisäksi helppotajuinen johdanto aiheeseen.  Lönnqvistin, Verkasalon ja Leikaksen artikkeli "Viiden suuren persoonallisuusfaktorin 10, 60, ja 300 osion julkiset mittarit” on myös erittäin hyvä, mutta siihen voi olla vaikea päästä käsiksi, sillä se ei ole vapaasti tarjolla internetissä.