---
# System prepended metadata

title: Postitused RaRa digilabori blogis
tags: [nlib]

---

---
tags:  nlib
---

# Postitused RaRa digilabori blogis

Kui RaRa digikogud või digilabori vahendid leiavad kasutust teie uurimistöös või meediaprojektis, siis olete väga oodatud meile ka sellest mõne sõnaga kirjutama. See annaks raamatukogu töötajatele ja kogude koostajatele väärtuslikku tagasisidet, et nende tehtud tööst on olnud abi. Samas annaks see võimaluse ka meile teie tööd esile tuua RaRa lehel ja tutvustada teie tööd ka laiemale publikule.

Hea formaat tööde tutvustamiseks on blogipostitus. Neid võib luua suhteliselt vabas vormis, eks hea vorm sõltub ka projekti iseloomust. 

Kui te ei ole kindlad, kuidas blogipostitust kirjutada, siis siin on mõned head praktikad selle jaoks.

- Tekst on mõeldud sidusaks lugemiseks haritud huvilisele, kes ei tea teie teemast väga palju. Lugejat ei tasu alahinnata, aga neile tuleks avada teemat ja selgitada, milles on seal probleemid.
- Postituses võiks selgitada täpsemalt, mis sai tehtud ja mis sellest teada saadi või mis tulemuseks oli. Lugejat saab hoida teksti juures teatud intriig - ehk küsimus, millele vastust taheti ka saada.

Projekte, millest tasuks kirjutada on erinevaid. Tegemist võib olla näiteks uurimuse, katsetuse või meediaprojektiga. Vastavalt tasub neil rõhutada erinevaid aspekte.

Juhul kui tegu on uurimusega, on üks hea viis teksti struktureerida järgmine.

1. Sissejuhatus - milleks uurimus sai tehtud, mis eesmärgid olid. 
    - Hea on siin luua natuke konteksti, et miks sellised küsimused olulise on ja milleks see kõik ikka.
3. Kuidas uurimus sai tehtud, mis vahendid, meetodid. Millistele andmetele tugines.
    - Kuidas protsess käis. Ka sellest, et mida sai kontrollitud-tehtud käsitsi. 
    - Mis vahendeid (keel, paketid) koodi jaoks sai tehtud jne, pmst et oleks selge ülevaade et mida täpselt tehti.
    - Mis osa tekstikogust oli kasutusel, milliste teiste andmetega sai kombineeritud
5. Mis tulemused olid. mida teada sai (võib pikemalt).
    - Mida teada sai ja miks see huvitav on. Pildid, näited ja illustratsioonid on siin abiks. Kas kinnitab ootusi jne.
7. Kokkuvõtteks, mis küsimused lahendamata jäid, mis edasi.
    - Võib ka üle korrata põhipoindi siin. Avada ruumi, et kuidas võiks asja teie ise või keegi teine edasi teha. Mida õpetlikku siin on.

- Kui võimalik tasub lisada tekstile 1-2 pilti vähemalt.
- Ei tee paha kui on mõned eeskuju-viited ka läbi käinud, mis avavad valdkonda või konteksti.

Sarnast struktuuri on võimalik rakendada ka katsetuse või meediaprojekti puhul, alustades sellest, mis meediaprojekti ajendas, kirjeldades, mida sai tehtud ning selle tulemusi ja järeldusi. Mõistagi on igal projektil oma spetsiifika ja vormi saab vastavalt sellele kohandada.

Kui tegu on uurimusega, kus on võimalik jagada koodi ja andmeid, siis tasub seda kindlasti teha. See aitab lugejal mõista, mis sai tehtud ning edasisi uurimusi sellele toetudes üles ehitada, mis omakorda toob lisatähelepanu teie tööle. Koodi ja andmeid võib panna näiteks osf või github repositooriumisse. Selle kohta on ka eraldi juhend siin.

Soovitav tekstipostituse maht on 3-7 tavalehekülge (1800 tähemärki lehekülje kohta). See hulk on piisavalt suur, et esitada ka tehtud töö detaile, aga võimaldab siiski huvilisel ühe hooga teksti läbi lugeda. Kui tundub vajalik mõnest etapist detailsemalt kirjutada või tervikuurimus lisada, siis võib selleks lisada näiteks pdf-i või viidata kohta, kus on uurimus ilmunud.

Blogipostituse lõpus võiks ka ära märkida, mis projektide või ettevõtmiste raames töö sai tehtud. Võib mainida ka rahastajaid jms.

Blogipostituse juures võiks olla 1-2 tutvustavat lauset ka teksti autorite kohta.



