---
# System prepended metadata

title: 05 Řízení kybernetické bezpečnosti (2h)
tags: [řsss-řk]

---

# 05 Řízení kybernetické bezpečnosti (2h)

###### tags: `řsss-řk`

> _Řízení kybernetické bezpečnosti. Computer Security Incident Response Team (CSIRT), jeho role a služby. Řešení incidentů. Upozornění a varování. Penetrační testování. Honeypots. Monitorování bezpečnosti sítě - analýza paketů a toků. Digitální forenzní vyšetřování. (PV210, PA211, PV177)_

## Computer Security Incident Response Team (CSIRT)
Týmy CSIRT a CERT (Computer Emergency Response Team) jsou kyberbezpečnostními týmy, které řeší bezpečnostní incidenty vzniklé v počítačových sítích, koordinují jejich řešení a snaží se jim předcházet. Typicky je jejich činnost spojena s konkrétním regionem nebo organizací. Rozdíl mezi označením CSIRT a CERT je v ochranné známce, kterou je chráněno označení CERT. Tato dvě označení jsou brána de facto jako synonyma. CSIRT týmy slouží k zajištění kybernetické bezpečnosti domovské organizace či mohou být služby nabízeny komerčně (CSIRT as a Service, např. [CSIRT ALEF NULA](https://www.trusted-introducer.org/directory/teams/alef-csirt.html)). Každý CSIRT tým má vytyčeny:
* cíle činnosti,
* operační hodiny (8×5 vs 24×7),
* pole působnosti (např. síťový rozsah IPv4 147.251.0.0/16 a IPv6 2001:718:801::/48, doména \*.muni.cz studenti a personál Masarykovy univerzity),
* kontaktní údaje (e-mail, PGP klíč),
* pod kým tým pracuje (kdo jej platí).

V Česku jsou dva týmy na národní úrovni:
* CSIRT.CZ je Národní CSIRT České republiky, je provozován sdružením CZ.NIC dle veřejnoprávní smlouvy a Zákona o kybernetické bezpečnosti, dohlíží nad méně významnou infrastrukturou.
* Vládní CERT (GovCERT.CZ) jako součást NÚKIB, který dohlíží na kritickou a významnou infrastrukturu.

### Role a služby týmu CSIRT
Role kyberbezpečnostního týmu je koordinační, nikoliv represivní. Má za úkol:
* řešení bezpečnostních incidentů,
* předcházet incidentům (ošetření zranitelností, edukace, politiky),
* detekovat bezpečnostní události, které mohou způsobit bezpečností incident.

:::warning
V českém prostředí je rozdíl mezi událostí a incidentem definován Zákonem o kybernetické bezpečnosti č. 181/2014 Sb.:

*Kybernetická bezpečnostní událost*: je událost, která **může způsobit** narušení bezpečnosti informací v IS nebo narušení bezpečnosti služeb anebo bezpečnosti a integrity sítí elektronických komunikací (např. DDoS útok).

*Kybernetický bezpečnostní incident*: je **narušení** bezpečnosti informací v IS nebo narušení bezpečnosti služeb anebo bezpečnosti a integrity sítí elektronických komunikací **v důsledku** kybernetické bezpečnostní **události** (např. nedostupnost IS MU v důsledku DDoS).
:::

Tým reaguje na události/incidenty jako např. phishing/spam, ovládnutí stroje (malware), zranitelná zařízení, kompromitované účty, výskyt zranitelností, reakce na porušování autorských práv, reakce na síťové útoky (např. hádání hesel u protokolu SSH, skenování sítě), aj.

## Řešení incidentů
Řešení incidentů se odjíví od toho, jestli je tým interní, nebo koordinační. Interní tým může přímo zasáhnout (např. blokace IP adresy), koordinační tým tuto možnost nemá a je tak spíše zprostředkovatelem informací.

![Fáze řešení incidentu](https://i.imgur.com/VFGpxYg.png)
1. **Příjem hlášení**
    Iniciální fází je příjem hlášení, které nejlépe obsahuje popis kyberbezpečnostní události. Nezřídkakdy je nutné se na doplňující informace doptat žadatele. Obvykle je hlášení zasláno elektronicky (e-mail, web formulář), výjimkou ale nejsou i telefonická hlášení, osobní kontakt a vlastní nálezy týmu.
    Hlášení může přicházet z vnitřku i z vnějšku organizace.
    
![Přijetí hlášeného incidentu](https://i.imgur.com/hk6PsZl.png =600x)


2. **Registrace hlášení**
    Následuje zaregistrování hlášení v tiketovacím systému, je mu přiřazeno pořadové číslo pro jednodušší odkazování.
3. **Třízení události** (Triage)
    * Ověření události
        * Jedná se opravdu o bezpečnostní událost?
        * Je zapotřebí ověřit příchozí informace např. pomocí záznamu síťových toků, logy.
    * Kompetentnost
        * Posouzení, jestli to spadá do kompetence daného CSIRT týmu.
    * Kategorizace
        * Přiřazení kategorie příchozímu hlášení (např. phishing, kompromitovaný účet).
    * Priorita
        * Přiřazení priority, např. nízká -- příchozí spam či anomálie v síťovém provozu nekritického systému, střední -- distribuce trojanu, vysoká -- kompromitace účtu, DDoS.
    * Přiřazení incidentu řešiteli.
4. **Řešení incidentu**
    * Analýza dat (síťové toky, hlavičky e-mailu, DNS záznamy, logy, aj.)
    * Vyhledání řešení incidentu (např. blokace škodlivé IP adresy, blokace domény, návrh opravy zranitelnosti, ...)
    * Návrh a vykonání nápravného opatření (případná koordinace s lokálními administrátory)
    * Ověření zastavení hrozby a vyřešení incidentu (např. ověření, že kompromitovaný PC je "vyčištěn" a je zpět v provozu)
5. **Uzavření incidentu**
    * Finální zhodnocení incidentu: detailní popis, mitigace
    * Případná archivace
6. **Post analýza**
    * Ne každý incident si zaslouží detailní konečnou analýzu, je vhodné se soustředit na nové vektory útoku, ...
    * Lessons learned
    * Návrhy na zlepšení (příprava toolů pro shromáždění dat, návrh nové bezpečnostní politiky, ...)  


## Upozornění a varování
Bezpečnostní **upozornění** či **varování** je informace o novém, probíhajícím nebo nedávném bezpečnostním útoku, chybě nebo zranitelnosti, která se šíří mezi subjekty a cílem je zabránit bezpečnostním incidentům nebo je zmírnit.

:::info
Příklad upozornění - [Upozornění na zranitelnost CVE-2022-30190](https://www.nukib.cz/cs/infoservis/hrozby/1840-upozorneni-na-zranitelnost-cve-2022-30190/)
:::

> Dále v textu je používán termín upozornění, který je synonymem pro varování.

Upozornění by mělo být:
* co nejvíce včasné,
* zahrnovat konkrétní instrukce pro zabezpečení dotčených systémů nebo aktiv,
* cílené pro relevantní skupinu (IT profesionálové nebo normální uživatelé).

Podněty k vydání bezpečnostního upozornění:
* probíhající nebo vyšetřené incidenty,
* informace z komunity (ostatní CSIRT týmy),
* bezpečnostní upozornění dodavatelů produktů,
* veřejné datové zdroje (Twitter, reddit, pastebin, ...).

Upozornění může být směrováno pro expertní či neexpertní příjemce. Upozornění pro expertní příjemce obsahuje více informací než pro normální (neexpertní) uživatele. 
* Pro normální uživatele může upozornění typicky obsahovat: pro koho je doporučení, shrnutí upozornění, možná řešení (update, patche, workarounds), odkazy na více informací.
* Pro expertní příjemce může navíc obsahovat: CVE identifikátor, risk -- CVSS skóre, postižená platforma/aplikace (systém, verze), popis zranitelnosti a její možné dopady.

Upozornění musí být komunikováno patřičnými kanály -- e-mail, vývěska, web, sociální média, ...
## Penetrační testování
Penetrační test je provedení testu s cílem identifikovat zranitelnosti, které by mohly být přítomny v aktivu: na počítači, serveru, v informačním systému, síti, aplikaci nebo v organizaci (pak se testuje zranitelnost osob a fyzické zabezpečení). Penetrační testy odhalují slabiny (zranitelnosti) i způsoby (hrozby), jakými by mohla být aktiva zneužita. De facto se jedná o simulovaný hackerský útok s vymezeným scénářem. Cílem penetračního testu není vyřešit bezpečnostní problémy, ale identifikovat zranitelnosti a podat souhrnnou zprávu, která obsahuje návrh, jak tyto nedostatky odstranit (nastavení otevřených portů, verze systému, sociální inženýrství skrze zaměstnance, fyzická bezpečnost). Penetrační test se nesnaží o využití zranitelností, pouze o jejich nález, tedy nezpůsobují škodu. Na základě výsledků penetračního testování by mělo dojít k nasazení dodatečných nebo úpravě stávajících bezpečnostních opatření, a tedy ke zvýšení celkové úrovně zabezpečení.

Důležitým předpokladem penetračního testování je, že je sepsána smlouva mezi objednavatelem a dodavatelem služby, kde je definován rozsah testování a další specifika testování -- např. varianta simulovaného útoku, fyzické/digitální, útok zvnějšku/zevnitř, doba testování, co je testováno, kdo o testu ví.

#### Základní typy penetračních testů
* **Pozice testera**
    * Externí -- simulace útoku z vnější sítě
    * Interní -- simulace útoku z vnitřní sítě společnosti
* **Množství informací o testovaném prostředí**
    * Black-box -- není známa vnitřní struktura prostředí, simulace externího útočníka
    * White-box -- plná znalost vnitřní struktury prostředí (architektura, zdrojové kódy, počet a typy zařízení, ...)
    * Grey-box -- tester může mít nějaké znalosti o architektuře, atd.

#### Životní cyklus penetračního testování:
1. **Plánování a průzkum** -- aktivní a pasivní získávání informací o testovaném prostředí (rozsah IP adres, informace o zaměstnancích, atp.).
2. **Skenování** -- testování stanice pro získání užitečných informací využitelných v dalších fázích.
3. **Enumerace** -- proces extrahování informací z cíleného systému pro bližší určení specifikace systému (jména strojů, sdílené složky, uživatelé a skupiny, atp.).
4. **Zisk přístupu** -- obsahuje činnosti jako lámání hesel k účtu, eskalování privilegií na roota, atp.
5. **Závěrečná zpráva** -- obsahuje např. specifikace testu, použité techniky, nalezené problémy, popis zranitelností, doporučení k odstranění nálezů.

#### Nástroje
Pro penetrační testování se může použít celá řada nástrojů.
* Veřejné zdroje -- DNS lookup, IP rozsahy, Shodan/Censys, sociální sítě, web společnosti, atp.
* Kali Linux -- obsahuje nejpoužívanější nástroje pro penetrační testování.
* Nmap -- skenování portů a služeb zařízení.
* Burp Suite -- slouží k zachycení a úpravám HTTP(S) komunikace mezi webovým prohlížečem a serverem.
* MetaSploit -- open source nástroj pro vývoj a použití exploitů.

## Honeypots
V oblasti síťové bezpečnosti honeypot („hrnec medu”) slouží jako jakési lákadlo pro potenciální záškodníky, který simuluje reálný počítačový systém. Účelem tohoto nástroje je tedy vytvořit past, nalákat a pozorovat činnost útočníků. *„Honeypot je bezpečnostní zdroj, jehož hodnota spočívá v tom, že je sondován, napaden nebo kompromitován”*.

Honeypoty jsou typicky cenným zdrojem informací neoprávněného přístupu a tato
data mohou být dále použita pro dodatečné zabezpečení sítě a zařízení, aby byl produkční systém co nejméně ohrožen. Základním předpokladem použití honeypotu je, že nikdo a nic nemá mít důvod komunikovat s honeypotem (kromě provozní režie). Pakliže se tak stane, je tato komunikace velmi podezřelá.

#### Rozdělení honeypotů

##### Podle míry interakce

| Nízko interakční                      | Vysoko interakční                |
| --------                              | --------                         |
| :heavy_plus_sign: Jednoduchost nasazení                 | :heavy_plus_sign: Větší množství informací z útoků |
| :heavy_plus_sign: Nízké riziko (jen simulace služeb)    | :heavy_plus_sign: Odlákání útočníků                |
| :heavy_minus_sign: Omezené množství informací z útoků    | :heavy_minus_sign: Může být složitější instalace |
| | :heavy_minus_sign: Zvýšené riziko (reálný OS) |

##### Podle účelu použití
- **Výzkumné** -- honeypoty jsou navrženy pro získání informací o hackerech a jimi používaných technikách, možnými uživateli jsou univerzity, armády, korporace zaměřené na zkoumání hrozeb.
- **Produkční** -- používány uvnitř v organizacích, tváří se jako produkční systém a cílem je nalákat útočníky a předejít škodě na hodnotných produkčních systémech.

## Monitorování bezpečnosti sítě
Sběr informací o toku paketů v síti je důležité pro analýzu při bezpečnostních incidentech. Může se používat k detekování anomálního provozu, který může mít příčinu v bezpečnostním problému. K monitoringu se používají různé nástroje, ať pasivní (Wireshark, ntopng), tak aktivní.

Aktivní monitorování sítě znamená generování provozu navíc, jehož účelem je získat informace o zařízeních připojených v síti (Ping, Traceroute).

Mezi pasivní monitoring sítě patří zachytávání a ukládaní paketů pro pozdější analýzu a síťové toky.

### Analýza paketů
Mezi pasivní monitoring sítě patří např. zachytávání a ukládaní paketů pro pozdější analýzu. Nevýhoda tohoto použití je ve vysoké náročnosti na zdroje (paměť, výkon) a není tak vhodná pro vysokorychlostní sítě. Avšak umožňuje největší vhled do provozu. Hlubší analýza umožňuje vidět použité přihlašovací údaje u nešifrovaných protokolů (telnet), atp. Pokud je provoz šifrován, hlubší analýza paketů není možná, je možné analyzovat např. hlavičky IP a TCP/UDP.

### Analýza síťových toků
Síťový tok je definován jako seskupení paketů, které mají stejnou základní pětici vlastností, a to konkrétně zdrojovou a cílovou IP adresu, zdrojový a cílový port a typ použitého protokolu. 
Reprezentantem v oblasti síťových toků je technologie NetFlow vyvinutá společností Cisco. Nástupcem technologie NetFlow je standard IPFIX, který je vytvořen na základě NetFlow. IPFIX umožňuje pomocí šablon definovat další pole s informacemi o vytvořeném toku. Zjednodušeně řečeno monitorování síťových toků je prováděno v pozorovacím bodě, kdy pakety prochází tímto bodem.
Základní architekturu tohoto monitoringu tvoří TAP, který je napojen na sledovanou linku sítě a přeposílá provoz do exportéru sondy, který příchozí pakety zpracovává a vytváří síťové toky. Dříve bylo obvyklé, že vytváření toků probíhalo přímo na směrovačích, které to podporovaly (Cisco -- NetFlow). Dále se nad zpracovanými a exportovanými toky na kolektor dá provádět analýza (dotazy).

![Schéma architektury sledování síťového provozu pasivní
sondou](https://i.imgur.com/nisWSlt.png)

Využití analýzy síťových toků je v oblasti detekci anomálií, sledování využití a vytíženosti sítě, bezpečnostní analýzy, účtování za využití služeb, atp.
Využití při bezpečnostní analýze: 
* analýza původu kompromitace stroje,
* DDoS útoky,
* skenování sítě,
* brute-force útoky na služby typu SSH, Telnet, RDP,
* sledování využívání nežádoucích aplikací (BitTorrent).

## Digitální forenzní vyšetřování

Digitální forenzní analýza je proces použití vědecky zdůvodněných a ověřených metod zkoumání digitálních stop pro rozhodování státních orgánů (např. policejních vyšetřovatelů, státních zástupců a soudců, ale i jiných státních orgánů) a jiných právních subjektů (např. organizací a soukromých osob) pro účely právních úkonů.

Základní vlastnostmi digitální forenzní analýzy:
* Nezávislost
* Profesionalita
* Opakovatelnost
* Možnost přezkoumání
* Integrita
* Zákonnost
* Dokumentace

Základním pojmem v oblasti digitální forenzního vyšetřování je digitální stopa.

#### Digitální stopa
Je to určitá forma důkazu o činnosti uživatele. Digitální stopou mohou být záznamy uložené v databázích nebo logovacích souborech, záznamy síťového provozu, aj.

Nějaké vlastnosti digitální stopy:
* Identifikace času
* Informační hodnota
* Životnost
* Ochrana údajů
* Skrytí identity
* Velké objemy dat

Digitální informace jsou digitalizované informace - informace zakódovaná v digitálním kódování, které jsou typicky obsaženy na nějakém médiu (paměť), jelikož samotná informace je nemateriální. Informace musí být zpracovatelná, relevantní a srozumitelná. Digitální informace je nezávislá na nosiči informace.

#### Zdroje digitálních stop
* Integrované
    * permanentní -- HDD, SSD,
    * volatilní -- RAM
* Externí/vyjmutelné -- děrná páska, magnetická páska, CD/DVD, flash disky, SD karty
* Vzdálené -- souborový server, NAS (Network Attached Storage), cloud

Při zajišťování informací ze zdrojů je vhodné postupovat od zdrojů, které mají dostupnost informace časově omezenou (volatilní paměť - RAM), je tam nějaké riziko pozměnění jinou osobou až po např. externí zdroje dat, které mohou být zajištěny a prozkoumány později.

Při zajišťování stop je nutné vytvořit kopii:
* Bitovou (fyzickou) kopii -- forenzní obraz (kompletní fyzický obraz, je možno objevit smazané soubory, atd.)
* Logickou kopii -- forenzní kopie souboru ("aktivní data", např. obyčejná kopie souborů z disku, nemožnost objevení smazaných souborů)

Typický investigativní forenzní model:
1. Příprava
2. Prohlídka a zabavení
3. Zkoumání
4. Analýza
5. Podání zprávy
6. Prezentace (u soudu)
![](https://i.imgur.com/wzt7xH2.png)

Specifičnost forenzní práce lze tedy popsat definicí:
Znalost vstupních objektů (stop / vzorků) a činností, které je třeba provést způsobem odpovídajícím účelu úkolu, aby bylo možné vyřešit daný problém.

---
##### Sources: 
FI:PV210 course materials, FI:PA197 course materials, FI:PV279 course materials, https://csirt.cz/cs/hlaseni-incidentu/faq/, https://www.earchiv.cz/b08/b0408002.php3, https://www.root.cz/clanky/cert-csirt-tymy-a-jejich-role/, https://hsoc.cesnet.cz/_media/cs/dokumenty/tech/penetracni_testovani-summary.pdf, https://www.nukib.cz/download/publikace/podpurne_materialy/2022-03-07_Penetracni-testovani_v1.0.pdf